SGCR

Şcoala Generală “Cornelius Radu” Rădineşti,

 * Comuna Dănciuleşti, Judeţul Gorj**

telefon: 0253.289.338 e-mail: cornelius_radu@radinesti.ro

Imnul şcolii

Imagini

Elevi fruntași

“Şcoala din satul Rădineşti datează din anul 1838, anul înfiinţării oficiale a şcolilor săteşti* în timpul domnitorului Alexandru Ghica (1834 – 1842). Având în vedere dispoziţia Eforiei Şcoalelor, aleşii satelor aveau obligaţia să trimită la şcolile de la judeţ « tinerii ţărani, feciori de popă sau alţii care să se deprinză cu învăţăturile începătoare şi apoi să ţină şcoală în sat ». Primul candidat de învăţător propus de aleşii satului a fost Staicu Sandu, fiu de birnic, însurat, de părinţi din Rădineşti. Elevii parcurgeau trei despărţiri sau trei clase.
 * În anul 1840 şcoala construită din lemn avea 8mp curte, 3 bănci, 180 numărul enoriaşilor, lei 140 leafa dascălului, şi avea hramul Sfinţii Voievozi, hram pe care-l poartă şi astăzi prima biserică din Rădineşti.
 * În anii 1846-1848 la satul Rădineşti se alipeşte şi satul Obârşia, satul din partea de nord. Numărul enoriaşilor era de 215, şcoala are 4 semicercuri, un scaun, un dulap; în timpul Revoluţiei de la 1848 şcolile se închid „cu toate mobilele înăuntru".
 * După anul 1859, deputaţii satului Rădineşti propun ca învăţător de copii pe Ion sân Ilie Drăgan cu raportul nr. 99 din 7 septembrie 1859.
 * În anul şcolar 1862-1863, şcoala din Rădineşti avea „edificiu bun", în care învăţau 31 de elevi (18 băieţi şi 13 fete) în cele trei despărţiri (clase).
 * După 1865, în urma reforme administrative a lui Al. I. Cuza, Rădineşti şi Obârşia vor fi comune cu o singură şcoală, la Rădineşti, mai târziu înfiinţându-se şcoală primară în Obârşia.
 * După Ion Dragu au urmat ca învăţători la Rădineşti Ion Bărbulescu şi apoi Dem Hurezeanu, absolvent al Şcolii Normale din Tg.-Jiu.
 * Începând cu anul şcolar 1880-1881 a venit ca învăţător la Rădineşti Atanase Rădulescu originar din Obârşia, absolvent al Şcolii Normale Craiova în anul 1874-primul dascăl din localitate care a desfăşurat o activitate didactică cu multe nereguli, el ocupându-se mai mult cu proprietatea sa din Obârşia. În cea mai veche matricolă existentă în şcoala din satul Rădineşti, din anul şcolar 1893-1894, învăţătorul Atanase Rădulescu menţionează faptul că în clasele I-V erau 75 de elevi dintre care 50 în clasa I, 10 în clasa a II-a, 6 în clasa a III-a, 5 în clasa a IV-a şi 4 în clasa a V-a.
 * Între anii 1907-1927 a funcţionat ca învăţător la Rădineşti Alexandru Pârvulescu, absolvent al Şcolii Normale din Craiova, promoţia 1890.

//* Pentru amănunte referitor la înfiinţarea şi evoluţia şcolii din Rădineşti, vezi Marin I. ARCUŞ, Sate de moşneni la izvoarele pârâului Plosca, Tg.-Jiu, Editura Centrului Judeţean al Creaţiei Gorj, 1997, p. 277-310;// cf. Arhivele Statului, Filiala Gorj, Fond Şcoala Primară nr. 1, Tg.-Jiu, Dosar nr. 7/1840-1843, fila 187.

Între timp, localul de şcoală se degradase şi nu mai putea fi folosit ca spaţiu de învăţământ. Primăria Rădineşti a fost nevoită să închirieze spaţiu şcolar în case particulare. În anul 1909 «… în Şcoala Mixtă din Rădineşti funcţionează Al. Pârvulescu cu titlul definitiv, iar clasele funcţionează în două divizii. Numărul copiilor după rencensământ este de 277 din care înscrişi 75 şi urmeză 65 ». În procesul verbal de inspecţii din anul 1915 se menţionează: « în localul închiriat au loc cel mult 35 de elevi, învăţătorul lucrează pe jumătăţi de zile cu cele cinci clase (trei de dimineaţă şi două după-amiază) ». Din pricina condiţiilor de învăţământ precare şi a lipsei cadrelor didactice nu era posibilă şcolarizarea tuturor copiilor de vârstă şcolară. Promovarea se făcea în condiţii de maximă exigenţă, iar pierderile erau foarte mari. Absolvirea şcolii de către elevii clasei a V-a se făcea prin examene fixate de revizorul şcolar.

Începând cu anul şcolar 1929-1930, şcoala s-a prelungit la 6 clase, iar începând cu anul şcolar 1932-1933 la 7 clase elementare. Şcoala Elementară de 7 clase s-a menţinut până în anul 1948 când, prin reforma regimului comunist, învăţământul primar din mediul rural a rămas la 4 clase. De menţionat că în anul 1937 s-a dat în folosinţă un nou local de şcoală cu 2 săli de calsă şi o cancelarie asigurându-se condiţii bune pentru instruirea şi educarea elevilor. Odată cu crearea de condiţii corespunzătoare de învăţământ a crescut şi numărul cadrelor didactice-învăţători-în comuna Rădineşti, judeţul Gorj.

În anul şcolar 1941-1942 situaţia şcolii se prezenta astfel: - clasele I-II şi VI cu 77 elevi de înscrişi şi 67 prezenţi lucra înv. Gheorghe Gârbaciu-directorul şcolii; - clasele III-IV cu 79 de elevi şi 65 prezenţi lucra înv. Tasia Gârbaciu; - clasele V şi VII cu 64 de elevi şi 51 prezenţi lucra suplinitor Elena Modoran. Perioada 1941-1945 cât au funcţionat ca învăţători Tasia şi Gheorghe Gârbaciu din Teleştii Gorjului, deşi a fost o perioadă de război, a rămas ca o perioadă de autentică înflorire cu rezultate şcolare de excepţie. În şcoală exista un cerc de gospodărie, o cantină şcolară, activităţi culturale deosebite cu acţiuni de caritate în folosul veteranilor de război. În şcoală şi în curtea acesteia era o ordine şi o curăţenie desăvârşite.

După anul 1950 se revine treptat la ciclul II (clasele V-VIII) în mediul rural. Începând cu 1 septembrie 1960 se înfiinţează la Rădineşti gimnaziul de 3 şi apoi 4 clase care se menţine şi azi. Şcoala dispune de cadre didactice calificate la grădiniţă, ciclul primar, şi ciclul gimnazial unde există profesori cu studii superioare care predau în specialitate. De menţionat este faptul că între anii 1960-1964 în Rădineşti s-a construit un nou local de şcoală cu patru săli de clasă, hol, cancelarie, cameră de materiale didactice, local aşezat lângă şcoala construită în anul 1937.


 * **//În anul 1995, într-un cadru festiv de o solemnitate aparte, cu aprobarea Conducerii Inspectoratului Şcolar Judeţean Gorj, şcoala din Rădineşti a primit numele "CORNELIUS RADU". CORNELIUS RADU s-a născut la 17 decembrie 1933 în satul Rădineşti, cătunul Piscul Rugului. A urmat şcoala primară ăn satul natal, sub oblăduirea dascălilor Tasia şi Gheorghe Gârbaciu, gimnaziul la Zătreni-Vâlcea, liceul îl încheie la Colegiul « Nicolae Bălcescu » din Craiova, devenind apoi student al Universităţii Bucureşti, Facultatea de Matematică, secţia Seismologie.//**

** În cei 38 de ani de activitate ştiinţifică, CORNELIUS RADU a scris 229 de lucrări ştiinţifice, a participat la numeroase congrese şi reuniuni ştiinţifice, de la Atena, Budapesta, Copenhaga, Geneva, Leeds, Praga, Sofia, Strasbourg, Viena, Tokio,… ** **Vorbea şi scria curent în engleză franceză şi rusă. A avut o serie de responsabilităţi în ţară şi peste hotare, inclusiv în calitatea sa unanim apreciată de coordonator de doctorate.**
 * [[image:http://www.radinesti.ro/wp-content/uploads/radu11.thumbnail.jpg width="197" height="154" caption="Acad. Dr. Doc. CORNELIUS RADU "]] || [[image:http://www.radinesti.ro/wp-content/uploads/radu2.thumbnail.jpg width="206" height="153" align="center" caption="CORNELIUS RADU - Conferinţa de la Belgrad"]] ||
 * **//În anul 1974, CORNELIUS RADU a obţinut titlul de doctor şi apoi de doctor docent, la Strasbourg, cu teza « Contribution a l´etude de la seismicite de Basin Mediterraneen et, en particulier, la seismicite du Sud-Est de la France » cu onorantul calificativ « Tres honorables ». Era primul român care îşi susţinea cu brio doctoratul în ştiinţe la Strasbourg, după cel de-al doilea război mondial.//**
 * **//Cu emoţie El scria celor de acasă, mărturisind : « Scumpii mei părinţi ! Să fiţi mândrii că aveţi un copil care a luat doctoratul în Franţa. S-au prezentat un român, un belgian şi un francez. Românul din Piscul Rugului a luat zece. »//**

** Academia de Ştiinţe din New-York i-a recunoscut meritele excepţionale şi l-a declarat membru activ în 1994, devenind astfel primul seismolog român şi al doilea geofizician primiţi ca membrii ai acestei prestigioase instituţii americane, fiind coleg cu 500 de savanţi deţinători ai Premiului Nobel.** **Laboratorul Seismologic din localitatea Vrâncioaia, judeţul Vrancea poartă tot numele savantului CORNELIUS RADU.**

**Pentru cei care doresc informaţii suplimentare despre marele om de ştiinţă CORNELIUS RADU, le recomandăm să folosească orice motor de căutare pe INTERNET şi să introducă numele marelui savant. Savantul rădineştean CORNELIUS RADU s-a stins din viaţă la 21 ianuarie 1995. A fost înmormântat la Cimitirul Belu şi-şi doarme somnul veşniciei nu departe de Luceafărul poeziei româneşti. CORNELIUS RADU a fost omul care nu aştepta să-i ceri ajutorul şi care se implica dezinvolt în rezolvarea problemelor colegilor.**




 * De la Bologna, dr. Garziano FERRARI, de la Institutul Italian de Geofizică, scria : «Îmi vor lipsi colaborarea plină de entuziasm a lui CORNELIUS RADU, bunătatea şi uşurinţa de comunicare umană în stabilirea contactelor dintre noi… ». **
 * Indiferent de vremuri unitatea //şcolară din Rădineşti// //a reusit sa fie un “reper serios de invatamant si educatie“ indeplinindu-si menirea de a forma oameni corespunzatori exigenţelor etapei de dezvoltare a învăţământului românesc.//**


 * //Unitatea a fost slujită de un lot valoros si fidel de oameni care s-au identificat cu fiinta ei asa cum au fost, intre altii, directorii Marin ARCUŞ, Ion BĂLUŢĂ, Nicolae FĂRCĂŞEANU, Gheorghe GLODEŞ, precum şi Constantin M. ARCUŞ, cel care a realizat Proiectul de Reabilitare a Şcolii Generale "CORNELIUS RADU" Rădineşti. Cu exemplul savantului CORNELIUS RADU, un lot valoros de cadre didactice desfăşoară o activitate instructiv-educativă de excepţie, reuşind an de an să ajute elevii şcolii să devină oameni de nădejde ai ţării şi ai lumii. Acum, Şcoala Generală « CORNELIUS RADU » Rădineşti este prinsă în Programul de Reabilitare al Guvernului României cu Banca Europeană de Investiţii şi Banca de Dezvoltare a Consiliului Europei prin Proiectul de Reabilitare a Infrastructurii Şcolare PRIS în valoare de 201.000.000 Euro aflat în derulare.//**